השוק השחור של העובדים הזרים: מיליארד שקל בשנה
לפי נתונים של עמותת קו לעובד, מתווכים, חברות כוח אדם ומעסיקים פרטיים משלשלים לכיסם כמיליארד שקל בשנה מהבאת עובדים זרים לארץ - בניגוד לחוק
אזרחים ישראלים מכניסים לכיסם כמיליארד שקל מדי שנה, בניגוד לחוק, מהבאת עובדים זרים לארץ - כך מסרה היום עמותת קו לעובד. מדובר באומדן זהיר, המתייחס רק לעסקות שיש עדויות ברורות לקיומן. בישראל כ-100 אלף עובדים זרים חוקיים ומספר דומה של עובדים לא חוקיים.
לפי קו לעובד, מהגרי עבודה מהווים מקור הכנסה לשרשרת ארוכה של אנשים - מעסיקיהם הישירים המשלמים פחות מהמחויב בחוק, מעסיקים שמספסרים בהיתרים שקיבלו, חברות תיווך הגובות סכומי ענק בניגוד לחוק ושרלטנים למיניהם. כמו כן ישנם רבים המנצלים את ההסדר הכובל את העובד לבעל היתר ההעסקה - כלומר לחברת כוח האדם או למעסיק הישיר.
בסופו של דבר, האומדן מצביע על כך שכלל ההכנסות מתיווך עובדים זרים ועסקות נלוות בישראל מסתכמות בכ-223 מיליון דולר, כלומר כמיליארד שקל בשנה.
השלב הראשון של גביית הכסף מהעובד מתחיל בתשלום לחברת כוח אדם בארץ המוצא. ואולם עדויות של אנשי חברות כוח האדם שהגיעו לידי קו לעובד מצביעות על כך שלפחות 65% מהסכום מועבר למתווכים בישראל, באמצעות הפקדה בחשבונות בנק בחו"ל והעברה דרך סוכנים שהם בעצמם מהגרי עבודה.
לשם המחשה, מהגרי העבודה המגיעים לעבודה בישראל משלמים בין 3,000 ל-20 אלף דולר, כאשר גובה התשלום תלוי בענף ובארץ המוצא. מחירי התיווך לעובדים סינים בענף הבניין, למשל גדלו מ-10,000 ל-20 אלף דולר מאז שנכנס לתוקף ההסדר בענף ב-2006. להצגת חישוב מפורט לחצו כאן.
הסבר אחד לנסיקה במחיר התיווך הוא התשלום החודשי שמשרד התמ"ת מחייב את התאגידים להפקיד עבור העובדים (במקום פנסיה), בסך 700 שקל. העובדים אמורים לקבל את מלוא הפיקדון עם צאתם מהארץ, כך שלאחר תקופה של חמש שנים הם עשויים לקבל 42 אלף שקל.
דמי תיווך מופקעים ובלתי חוקיים נגבים גם מעובדים הנמצאים בארץ ששילמו בעבר דמי תיווך, ונזקקים למעסיק חלופי בעל היתר. בנוסף, ישנן גם חברות כוח אדם העוסקות בסיוע למהגרי עבודה הנמצאים בארץ בקבלת אשרת עבודה במדינות אחרות, כגון קנדה, תמורת אלפי דולרים.
חנה זהר, מנכ"לית קו לעובד, אמרה כי ככל שיוסרו ההגבלות על העובדים, כך יפחתו הצורך שלהם במתווכים והתלות במעסיקים מפרי חוק: "כל עובד שרוצה להגיע לישראל צריך לעבור ראיון בשגרירות ישראל בארצו ובו יוצע לו מעסיק מרשימת מעסיקים שתוצג באינטרנט".
לדבריה, יש לשחרר את העובדים מהתלות במעסיקים ובחברות כוח האדם, ולתת אשרת עבודה ענפית שלא תהיה תלויה במעסיק מסוים, כמו גרין-קארד.
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: אבי מועלם](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/20122005/1024571/IMG_9399-(Large)_a.jpg)