דנינו נגד הצעת דיכטר: מכה למאבק בשחיתות
המשטרה מול שר המשפטים: ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרה, ניצב יוחנן דנינו, תקף את הצעת השרים דניאל פרידמן ואבי דיכטר, לקדם תיקון חקיקה שיקצר את תקופת ההתיישנות של עבירות: "זו תהיה מכה לא פשוטה למלחמה בשחיתות הציבורית. לא ברור מהו אותו אינטרס ציבורי שהצעות אלה משרתות". לשכת פרידמן: "אסור שתיקי חקירה יהרסו חיי חפים מפשע"
ראש אגף החקירות והמודיעין במשטרה, ניצב יוחנן דנינו, תקף אחר הצהריים (יום ג') בתדרוך כתבים בירושלים את הצעתם של שר המשפטים, דניאל פרידמן, והשר לביטחון פנים, אבי דיכטר, לקדם תיקון חקיקה שיקצר את תקופת ההתיישנות של עבירות: "זו תהיה מכה לא פשוטה למלחמה בשחיתות הציבורית".
הצעת התיקון לחוק סדר הדין הפלילי של פרידמן ודיכטר, שהוצגה בשבוע שעבר, קובעת כי תקופת ההתיישנות תיספר מיום ביצוע העבירה ולא מיום פתיחת החקירה. מטרת ההצעה היא לצמצם את משכן של החקירות. ההצעה גובשה לאחר מספר חודשים של עבודת מטה שלה היו שותפים השרים, היועץ המשפטי לממשלה, מפכ"ל המשטרה ופרקליט המדינה.
על פי המצב כיום, כמעט שאין הגבלה על משך ההתיישנות שכן ניתן לדחות את מועד התיישנות העבירה על ידי ביצוע פעולה מסוימת בתיק החקירה. ההצעה החדשה אמנם תאפשר דחיית ההתיישנות לעבירות פשע חמורות ועברות עוון חמורות, אך במספר שנים התואם את חומרת העבירה ולא מעבר לכך, למעט לפי בקשה של היועץ המשפטי.
לדברי דנינו, "אנחנו סבורים שיש לפקח על המשכי חקירה, אבל עם הצעת החוק הזאת יש בעיה. על פי הצעת החוק שבע וחצי שנים מרגע ביצוע עבירה, ייסגר התיק... לא ברור מהו אותו אינטרס ציבורי שהצעות אלה משרתות. זה אומר חסינות בתיקים על שחיתות ציבורית".
יועצת התקשורת של שר המשפטים, שירי קריספין, אמרה כי "האינטרס הציבורי ברור מאוד והוא שתיקי חקירה עלולים להרוס חייו של אדם לא יהיו תלויים ועומדים מעל ראשו של אדם חף מפשע במשך שנים על גבי שנים. יש אינטרס שלא לאפשר למשטרה לשלוט בחייהם של החשודים".
ברק סרי, יועץ השר לביטחון הפנים: "השר דיכטר התנגד להצעתו המקורית של שר המשפטים לקצר את תקופת ההתיישנות לחמש שנים. בעקבות שיחות בין השר פרידמן ליועץ המשפטי לממשלה החליטו השניים כי תקופת ההתיישנות תקוצר לשבע שנים וחצי. דיכטר ביקש להאריך את התקופה לשמונה שנים, לאחר ששמע את כל הצדדים".
30 תיקים ייסגרו
במהלך התקופה האחרונה נפגשו מספר פעמים נציגי המשטרה עם שר המשפטים. במשטרה רואים את מוקד הבעייתיות בקיצור ההתיישנות בעבירות שעונשן נמוך מ-10 שנים, ובפרט לעבירות מסוג עוון ובראשן - עבירות מרמה וזיוף, מרמה והפרת אמונים, שוחד וכן עבירות שעניינן טוהר הבחינות ומימונם.
דנינו אמר כי השחיתות הציבורית והשלטונית, "פושה במחוזותינו ומאיימת להפוך לאיום אסטרטגי על החברה בישראל ועל שלטון החוק במשטר דמוקרטי, מבלי להפריז". עוד אומר כי דווקא עבירות מסוג זה נחשפות מעצם טבען בחלוף זמן מעת
ביצוען, החקירות סבוכות, מורכבות ורחבות היקף, דבר שמשליך באופן ישיר על משך הטיפול בהן - הן על-ידי היחידות החוקרות, והן על-ידי יחידות התביעה או הפרקליטות.
לדברי גורמים במשטרה המחיר של קיצור ההתיישנות יהיה קודם כל במסר שהדבר משדר: "הרי גם כיום המצב של הלוחם בשחיתות הוא לא משהו ואותו גוף שנלחם הוא מושא להתקפות, וגם ככה לא מקבל שיתוף פעולה מהנחקרים".
המשטרה ביקשה לא לכלול בתיקון לחוק את עבירות מרמה והפרת אמונים, לאפשר סמכות ליועץ המשפטי להאריך מעת לעת את החקירה, ולא לכלול נושאים כמו ערר, חיקורי דין בחו"ל שאין למשטרה שליטה על משכם (כמו בפרשת סיריל קרן). ניצב דנינו ציין כי אם יתקבל התיקון לחוק, מתוך 88 תיקי חקירה ביחידה הארצית לחקירת הונאה, 30 תיקים נגד אישי ציבור ייסגרו לאלתר (תיקי חקירה נגד ראשי ערים, מועצות ועובדי ציבור בכירים).
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
![צילום: גיל יוחנן](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/04062007/1141823/2_a.jpg)
![צילום: גיל יוחנן](https://images1.ynet.co.il/PicServer2/04062007/1289635/4_a.jpg)