פיתתה את חברתה הטובה להיכנס לעסק כושל
אישה טענה בבית המשפט שחברת ילדות שכנעה אותה להצטרף למיזם תקשורת תמורת 250 אלף שקל. הכסף נכנס לחשבון הפרטי של החברה
אישה שהצטרפה לעסק לשיווק פתרונות תקשורת שבבעלות חברתה הטובה ואישה נוספת התבקשה לשלם עבור כך 250 אלף. זמן קצר לאחר מכן היא החליטה לפרוש וביקשה את הסכום בחזרה, אבל נענתה בשלילה על ידי שתי השותפות בטענה שלא מדובר היה בכסף שיועד לפיתוח העסק אלא "דמי כניסה" עבור ההצטרפות בלבד. היא פנתה לבית משפט השלום בקריות שקבע שהשותפות נהגו בחוסר תום לב והורה להן להחזיר לה את הכסף.
אחרי שסירבו להחזיר לה את הסכום היא פנתה לבית המשפט בטענה שהשתיים נהגו כלפיה בחוסר תום לב מאחר שלא פעלו ליצירת שותפות אמיתית אלא במטרה לגזול את כספה.
פסקי דין מעניינים נוספים - בערוץ משפט ב-ynet:
- הייטקיסט שכיר – אין לך זכות על הפטנט שלך
- כך גבו מכם עמלה כפולה ב-200 כספומטים
- סערה בבית הדין: משוב השופטים – בעד ונגד
- עובד נפצע במפעל מי עדן ויקבל 486 אלף שקל
התובעת הצטרפה לעסק ב-2010. כעבור חודשיים היא ביקשה לפרוש מהשותפות, לאחר שלטענתה פיתו אותה להצטרף באמצעות מצג שווא על אודות הצלחת העסק. לדבריה, בדיעבד התברר לה ששווי העסק נמוך בהרבה מכפי שהוצג בפניה, ולמעשה החברה נמצאת בהפסדים.
חברות
המנכ"ל שבגד בשותפיו ישלם 1.7 מיליון שקל
עו"ד גלעד לשם
שלושה שותפים הקימו חברה שפיתחה תוכנה לחברות ביטוחי בריאות. עד שאחד מהם פרש והקים חברה משלו
השותפות טענו מנגד שהתובעת הצטרפה בעיניים פקוחות לאחר שבחנה את כל המסמכים על אודות מצב השותפות, אך נסוגה מהתחייבותה כשהבינה שהיא לא יכולה ליהנות מהכנסה קבועה מהשותפות בלי לעבוד ולתרום את חלקה.
לדבריהן הן היו רשאיות לקבוע כל סכום כתנאי להצטרפותה, ומשהסכימה לשלם, הרי שמדובר לכל היותר בטעות בכדאיות העסקה – טעות שלא מחייבת אותן להשיב לה את הכספים. בנוסף הן הגישו תביעה נגדית שבה טענו שנגרמו להן נזקים והוצאות כבדות בעקבות פרישתה.
לא סיכון עסקי
השופטת עידית וינברגר קיבלה את התביעה וקבעה שהשותפות השתמשו במצג שווא בעת הצטרפותה של התובעת, במטרה לפתות אותה להכניס כסף לעסק שהיה אז בחיתוליו. על פי השופטת, הנתבעות לא שיתפו את התובעת בניהול העסק והתייחסו אליה כאל חסרת יכולת.
נקבע שהנתבעות לא ביקשו את הכסף לצורך פיתוח השותפות אלא כ"דמי כניסה": הכסף לא הושקע בניהול עסקי השותפות, אלא הופקד בחשבונותיהן האישיים של הנתבעות לשימושן הפרטי. על כן, לא מדובר בסיכון עסקי שהתממש אלא בתשלום עבור הצטרפות לשותפות, שמחויב בהשבה.
עוד קבעה השופטת שהנתבעות לא הצליחו להוכיח שהתובעת גרמה להן נזקים כלשהם ודחתה את תביעתן הנגדית. לבסוף חויבו הנתבעות להשיב לתובעת 250 אלף שקל בצירוף הפרשי הצמדה וריבית, בנוסף להוצאות ושכר טרחת עו"ד של כ-39 אלף שקל.
פסק הדין הוא דוגמא למקרים רבים של התקשרויות והקמת שותפויות ללא בדיקה וייעוץ מתאימים. בטרם הקמת בית העסק או הצטרפות לבית עסק, יש לבצע בדיקות הולמות לבחינת מצבו של בית העסק, היתכנותו הכלכלית וגיבוש תנאי ההצטרפות, כמו גם הפרישה מבית העסק.
- לקריאת פסק הדין המלא – לחצו כאן
- הכתבה באדיבות אתר המשפט הישראלי פסקדין
- עו"ד מאיר גוטרבוים עוסק בדיני תאגידים
- הכותב לא ייצג בתיק
- שמות באי הכוח לא צוינו בפסק הדין
פורסם לראשונה 10/07/2014 21:43
![](/images/letter.png)
![](/images/arrow.jpg)
מומלצים