היזם דוד רפאל על תביעות בגין הפקעת קרקעות
יזם הנדל"ן דוד רפאל מסביר אודות תהליך של הפקעת קרקעות לטובת צרכי ציבור וכן כיצד ניתן להגיש תביעות לקבלת פיצויים הולמים מהמדינה במצבים אלו
אדמות חקלאיות שהיו בעבר נחלתם של אנשים פרטים, מופקעות לעיתים לטובת סלילת כבישים, הקמת מסילות רכבת, ושימושים נוספים מצד המדינה לטובת התושבים כולם. מדובר בתהליך טבעי ולעיתים אף הכרחי לשיפור התשתיות והתפתחות המדינה. במצבים אלו, בהם אדמות מופקעות, על בעלי הקרקע לקבל פיצוי הולם מצד המדינה. דוד רפאל, מייסד קבוצת רפאל נדל"ן, מסביר אודות התהליך.
חשוב תחילה להבין כי "למדינה יש סמכות להפקיע אדמות לצרכי ציבור", מסביר דוד רפאל. "בין אם זה לכבישים או לכל מטרה אחרת, ואין זה משנה היכן הקרקע נמצאת".
הפקעת קרקעות – בעבר ובהווה
כאמור, ישנם לא מעט אנשים המחזיקים בקרקעות חקלאיות אותם רכשו בעבר לצורך השקעה או אדמות שעברו בירושה. הפקעת הקרקע לטובת המדינה מקנה אפשרות לבעל הקרקע להגיש תביעה לפיצויים בעבור השטח שהופקע גם אחרי כמה שנים", אומר דוד רפאל. "היום המצב שונה לחלוטין".
על פי התיקון האחרון שיצא לחוק, חלון ההזדמנויות, של בעל קרקע חקלאית שהופקעה, להגיש השגות על גובה הפיצוי שיקבל מהמדינה צומצם לחודשיים בלבד מתאריך פרסום ההודעה על ההפקעה. אם לא הוגשה תביעה לפיצויים או השגה על גובהם בפרק זמן זה, הפיצוי שבעל הקרקע יקבל יהיה ע"פ השומה שנרשמה ע"י מע"צ או נתיבי איילון, סכום שלעיתים רחוק מלהשתוות לערך האמיתי של הקרקע. כמו כן, לבעל הקרקע - לא תהיה זכות ערעור על גובה הפיצויים שקיבל מהמדינה.
כמו שנאמר לעיל, במקרה ולא הוגשה השגה במהלך תקופה קצובה של חודשיים, בעל הקרקע יאלץ להסתפק בפיצוי על פי הערכת שמאי של המדינה שניתנה מראש, מבלי אפשרות לערער על החלטה זו.
על פי מה נקבע גובה הפיצוי?
"גובה הפיצוי נקבע ע"פ שומה עצמית של השמאי הממשלתי ביום בו מופקעת הקרקע".
כמה אחוזים עשויים להיות מופקעים מהקרקע?
אחוזי ההפקעה של הקרקע הינם מרכיב חשוב שיש לתת עליו את הדין, והם משתנים ממקרה למקרה, תלוי כמה אחוזים מהשטח רוצים להפקיע לצורכי ציבור. לעיתים מדובר בהפקעה מינורית של 3 אחוזים מהקרקע , ובמקרים אחרים ההפקעה עלולה להגיע גם ל20 עד 50 אחוז, או אף להפקעה של הקרקע בשלמותה.
האופציות של בעלי הקרקעות
בעל קרקע שאדמתו הופקעה לצרכי ציבור יבצע בדיקה לגבי אחוז השטח שהופקע. לאחר מכן, על בעל הקרקע להחליט האם להסכים לשומה שהתקבלה ע"י השמאי המקצועי הרלוונטי. במקרה ובעל הקרקע מחליט שלא לקבל את ההצעה שהוצעה לו, עליו לגשת לוועדת השגות ולהגיש השגה על ההחלטה שניתנה ע"י השמאי. כמובן שלצורך כך יש להיעזר בשירותי שמאי פרטי, שייתן שומה נגדית כנגד השמאות שהתקבלה מטעם המדינה.
הרכב ועדת ההשגות בנושא גובה הפיצויים לבעלי קרקע חקלאית שהופקעה לטובת צרכי ציבור מורכבת משלושה גורמים מרכזיים: הראשון הוא עובד מדינה שמונה על ידי שר המשפטים, כשיר להיות שופט של בית משפט השלום והוא ישמש כיושב הראש של הועדה, השני הוא השמאי הממשלתי הראשי או כל שמאי אחר מטעמו, בתנאי שהוא עובד מדינה אשר רשום בפנקס שמאי המקרקעין במשך חמש שנים לפחות, הגורם השלישי והאחרון הוא שמאי מכריע שימונה על ידי יושב ראש מועצת שמאי המקרקעין.
על המדינה להשיב על ההשגה בתוך 45 יום מהמועד בה הוגשה. יש לציין כי הועדה שומרת לעצמה את הזכות לא לדון בהשגה אם היא הגיעה למסקנה שאין מאחוריה עילה מספקת או שהיא קטנונית מדי.
לסיכומו של דבר, דוד רפאל מסביר כי "לבעלי קרקעות שאדמתם הופקעה יש אמנם כלי להתמודד בשומה שהתקבלה ע"י השמאי הממשלתי כדי לקבל פיצוי הולם - להגיש תביעות בזמן - אולם עליהם להיות ערניים ומודעים לזכויותיהם בעניין הגשת הערר, שכן לאי-הגשה בזמן יש השלכות כפי שתוארו לעיל".
לפרטים נוספים
![צילום: ימית הפקות צילום: ימית הפקות](https://images1.ynet.co.il/PicServer5/2018/05/01/8503713/8503703099099183103no.jpg)
רפאל נדל"ן
צילום: ימית הפקות
מומלצים