בשיתוף המרכז הרפואי הדסה
עבור כל אישה שמקבלת את האבחנה כי היא חולה בסרטן שד, קבלת הבשורה הוא רגע מטלטל, שמתחיל מסע ארוך הכולל ניתוחים, טיפולים ותופעות לוואי, ועד להחלמה המיוחלת וחזרה הלאה למעגלי החיים.
על מנת לעזור לכל אישה לעבור את התהליך בהיבט הרגשי, הרפואי והבירוקרטי, כל מטופלת במערך השד של המרכז הרפואי הדסה מקבלת ליווי אישי מאחות מתאמת שד המתמחה במטופלות סרטן השד.
מה הופך את מתאמת השד לאחד מהמרכיבים המשמעותיים ביותר במסע? את התשובה ניתן למצוא במיזם הייחודי של המרכז הרפואי הדסה שזכה לשם "רפואה עם נשמה", ונערך ביוזמת דירקטוריון הדסה בראשותה של דליה איציק, במסגרתו מוזמן הציבור הרחב לבחור את אנשי הצוות אשר מגלים עשייה מיוחדת ואנושית, בדיוק ברגע בהם המטופלים זקוקים לו יותר מתמיד – כמו בעת גילוי סרטן השד.
הסתכלות הוליסטית על טיפול במטופלת עם סרטן שד
מערך השד במרכז הרפואי הדסה כולל צוות רפואי רב-תחומי - רדיולוגים, כירורגים, אונקולוגים, פתלוגים, צוות סיעודי, צוות פסיכוסוציאלי וגם על פי הצורך, מומחים לשימור פריון, פלסטיקאים וגנטיקאים, מתוך גישה של הסתכלות הוליסטית על טיפול באישה עם סרטן השד.
מטרת העל היא מתן טיפול מיטבי תוך מזעור של סיכונים, הפחתת סיבוכים וצמצום הצורך באשפוזים, ועל ידי כך שיפור איכות חייהן של המטופלות. בתוך מערך רחב שכזה, אחות מתאמת עוזרת למטופלת לצלוח מכשולים ולפתור 'צווארי בקבוק' בתהליך.
"בין בדיקות דימות, בדיקות פתולוגיות, טיפול כירורגי, טיפול אונקולוגי מורכב, ייעוץ ובדיקה גנטית, טיפול פסיכו-סוציאלי ועוד, נשים יכולות ללכת בקלות לאיבוד", אומרת פרופ' תניר אלוייס, מנהלת מערך השד ומנהלת המחלקה לכירורגית שד במרכז הרפואי הדסה, לדבריה, "מדובר על תהליך מאוד דינמי, כי הטיפול תמיד מותאם אישית, ותלוי בפרמטריים אינדיבידואלים לחלוטין".
"על מנת להקל על התהליך ולעבור אותו בצורה הטובה ביותר קיימות בהדסה אחיות מתאמות שד. מדובר בתפקיד שדורש ידע וניסיון רב ולכן הוא מאויש על ידי אחיות מומחיות בתחום", מסבירה פרופ' אלוייס. "מתאמות השד צריכות להציג, בנוסף לידע מקצועי וניסיון, גם יכולת התאמה, הכלה, הקשבה, אמפטיות וזמינות".
סמדר דניאל-גדסי, אחות אונקולוגית מתאמת שד, מבית החולים הדסה עין כרם מספרת: "אני מלווה את המטופלת משלב האבחנה, בטיפול ובמעקב מתוך ראייה הוליסטית, אמפתיה והכלה. היא מסייעת בתיאום ובריכוז הבדיקות והטיפולים, הדרכה, ניהול תופעות הלוואי ואיזון סימפטומים ובעצם בחיזוק ותמיכה בנשים שנקלעו לחוויה קשה ומורכבת באמצע החיים", היא אומרת.
3 צפייה בגלריה
![ליזה מונאס וסמדר דניאל-גדסי. " לזהות ברגישות את המטופלת, הצרכים והרצונות שלה" (צילום:" דוברות המרכז הרפואי הדסה) ליזה וסמדר](https://ynet-pic1.yit.co.il/cdn-cgi/image/f=auto,w=740,q=75/picserver5/crop_images/2022/10/19/SyHS1Ha7o/SyHS1Ha7o_0_0_3000_1688_0_x-large.jpg)
![ליזה מונאס וסמדר דניאל-גדסי. " לזהות ברגישות את המטופלת, הצרכים והרצונות שלה" (צילום:" דוברות המרכז הרפואי הדסה) ליזה וסמדר](https://ynet-pic1.yit.co.il/cdn-cgi/image/f=auto,w=740,q=75/picserver5/crop_images/2022/10/19/SyHS1Ha7o/SyHS1Ha7o_0_0_3000_1688_0_x-large.jpg)
ליזה מונאס וסמדר דניאל-גדסי. " לזהות ברגישות את המטופלת, הצרכים והרצונות שלה"
(צילום:" דוברות המרכז הרפואי הדסה)
המצפן שמוביל את הדרך מרגע הגילוי
ד"ר שני פאלוך-שמעון, מנהלת היחידה לאונקולוגיה של השד במרכז הרפואי הדסה, אומרת: "הרבה פעמים כשהמטופלת מגיעה לאונקולוג\ית בפעם הראשונה ומקבלת תוכנית טיפול הכולל הסבר על תופעות לוואי, היא מוצפת רגשית, מבוהלות, והרבה פעמים יוצאת מהפגישה בלי לזכור את כל מה שנאמר לה".
"המטופלת צריכה זמן לעכל את המידע, לאסוף שאלות, ואז האחות המתאמת יושבת איתה ונותנת הדרכה על האבחון, על הטיפולים, איך נכון לנהל תופעות לוואי ומה אפשר לעשות כדי להקל עליה. הרגע הזה שהמטופלת יודעת שיש לה מישהי שזמינה לה להתייעצות, לשאלות שהטרידו אותה באמצע הלילה, מרגיע אותה מאוד".
"נשים שמקבלות אבחנה ראשונית, צריכות לעבור מספר בדיקות לפני הפגישה עם רופאה כירורגית ורופאה אונקולוגית", אומרת דניאל-גדסי, "התהליך נמשך מספר ימים בהם רמות הלחץ והחרדה גבוהות ומתעצמות בעקבות קריאת מידע ברשת, שלא בהכרח תמיד רלוונטי למצב. הן מריצות בראש תסריטים מבהילים, מה שעלול להחמיר את הלחץ. הרבה פעמים כשהן מגיעות אליי להדרכה ראשונית הן מבולבלות במקרה הטוב, ומיואשות ואבודות במקרה הרע. בפגישה אני מנסה לתת להן תמונת מצב מציאותית ואמיתית, עם הרבה תקווה, מתוך אמפתיה ו'נוכחות' אמיתית. חשוב לי לטפח תחושת ביטחון, שהן נמצאת במקום בטוח, ושמערך השד בהדסה בנוי לתמוך בהן לאורך כל המסע".
3 צפייה בגלריה
![פרופ' תניר אלוייס וד"ר שני פאלוך-שמעון. "לתת לכל מטופלת את הטיפול המותאם ביותר" (צילום: דוברות המרכז הרפואי הדסה) שני ואלוויס](https://ynet-pic1.yit.co.il/cdn-cgi/image/f=auto,w=740,q=75/picserver5/crop_images/2022/10/19/rJTDJBaXo/rJTDJBaXo_0_306_3000_1688_0_x-large.jpg)
![פרופ' תניר אלוייס וד"ר שני פאלוך-שמעון. "לתת לכל מטופלת את הטיפול המותאם ביותר" (צילום: דוברות המרכז הרפואי הדסה) שני ואלוויס](https://ynet-pic1.yit.co.il/cdn-cgi/image/f=auto,w=740,q=75/picserver5/crop_images/2022/10/19/rJTDJBaXo/rJTDJBaXo_0_306_3000_1688_0_x-large.jpg)
פרופ' תניר אלוייס וד"ר שני פאלוך-שמעון. "לתת לכל מטופלת את הטיפול המותאם ביותר"
(צילום: דוברות המרכז הרפואי הדסה)
"כל מטופלת היא עולם ומלואו"
"סרטן השד מופיע באיבר מאוד נשי, שכל אישה רוצה לשמר והן חוששות מאוד מאיבוד הנשיות, המיניות והאינטימיות לאחר ניתוח", מספרת ליזה מונאס, אחות מתאמת שד בתחום הכירורגיה בהדסה עין כרם, "עם זאת ברור שלכולן חשוב הבריאות, להיות אמהות, סבתות, והן עושות כל מה שנדרש ונרגעות במיוחד כאשר אנו מסבירות להן שניתן לשחזר את השד ולהגיע לתוצאות נהדרות".
התפקיד של מתאמת השד, לדבריה, "הוא לזהות ברגישות את המטופלת, הצרכים והרצונות שלה, וללוות אותה בצורה הכי מתאימה לה ולבריאות שלה. כל אחת מתמודדת בדרכה, ואנחנו מנסות לטפל בכל אחת לפי צרכיה", מוסיפות ליזה וסמדר, "חשוב לנו שתהיה בינינו לבין המטופלת מערכת יחסים כזו בה היא תוכל לחלוק ולשתף את תחושותיה ולהציף את בעיותיה ושתדע שלאורך כל הדרך אנחנו נוכחת ומקשיבות לה".
אחד ההיבטים החשובים ביותר של תפקיד המתאמת, אומרת ליזה, הוא עזרה בהתמודדות עם אי ודאות. "יש שלב בו המטופלת לא יודעת איזה ניתוח היא עומדת לעבור, ועוברת הרבה בירורים. אלו רגעים קריטיים שיכולים לשבור בן אדם- חשוב להיות איתה, לקחת אותה יד ביד ולתת לה את התמיכה. לשמור אותה על הקרקע".
על רקע הפעילות של צוות רב מקצועי ומעטפת כוללת בטיפול במי שאובחן אצלו סרטן, "לפעמים אפשר ללכת לאיבוד, וצריך מישהו שיחבר את כל הנקודות, וינגיש את הכל בשפה הפשוטה ביותר על מנת שהאישה תבין", אומרת ליזה. "בין היתר, התפקיד שלנו הוא לעזור למטופלת להבין את כל מה שביקשו - וכך גם לוודא שהכל מתבצע כנדרש".
לדברי ליזה, "אחוזי החלמה בסרטן השד הם טובים יחסית, וזה נותן הרבה אור ואופטימיות לעתיד. זה נותן הרבה עוצמה וחיזוק". עם זאת, במקרים רבים המשבר הרגשי מגיע אחרי סיום הטיפולים, כאשר מגיע הזמן לחזור למעגל החיים. "עד אותה נקודה המטופלת עסוקה כל הזמן בבדיקות, הליכים וטיפולים", אומרת ד"ר פאלוך-שמעון. "פתאום יש לה זמן לעבד את כל מה שעבר עליה. גם בשלב הזה, האחות ממשיכה להוות נקודת קשר ותמיכה - להרגיע מהחרדות המאוד מובנות שלה, להחליט האם יש צורך לערב רופאים, את הצוות הפסיכו-סוציאלי או להפנות לרופא משפחה. האחות היא אשת הקשר שיכולה לתת הכוונה וייעוץ. היא כמו מצפן, שנמצא שם כדי לכוון ולתת תמיכה, כדי שהמסע הזה יהיה הכי קל ומיטיב שאפשר".
מבט לעתיד
"אנחנו כחברה צריכים לשנות את הטרמינולוגיה הצבאית שאנו משתמשים בה כלפי מחלת הסרטן - זה יעשה חסד עם המטופלות", אומרת סמדר. "סרטן היא לא מלחמה שצריך לנצח בה. הרי אין כאן מנצחים או מפסידים. מטופלת עלולה להרגיש שלא עשתה מספיק אם הטיפול לא עובד חלילה, או יכולה להרגיש כישלון אם היא לא יכולה לסבול יותר את תופעות הלוואי של הטיפול. סרטן היא מחלה שמתנהגת לפי החוקים שלה ולא תמיד מגיבה כמו שמצפים ממנה. לכן, הטיפול במחלת סרטן הוא לא קרב, אלא מסע ואנחנו עוברות אותו יד ביד עם המטופלות שלנו".
ד"ר פאלוך-שמעון מספרת כי "מערך השד של המרכז הרפואי כולל גם מתאמת ייעודית לנשים צעירות, מתוך הבנה של הצרכים הייחודיים שלהן, לצד צוות פסיכולוגיות ייעודיות של מערך השד". בנוסף, מערך השד (דימות, כירורגיה ואונקולוגיה) עובר כל הזמן שינויים ועדכונים על מנת לשפר את הנגישות ואת התחושה של המטופלת שמטפלים בה באופן הוליסטי תחת קורת גג אחת.
פרופ' אלוייס מסכמת: "אנו נעזרים בטכנולוגיות המתקדמות ביותר לניתוחים ובדיקות דימות, על מנת לתת לכל מטופלת את הטיפול המותאם ביותר למצבה הבריאותי ולא שוכחים לכל אורך הדרך האנושיות והרגישות בטיפול".
בשיתוף המרכז הרפואי הדסה